– Tøft å spille med skader
En studie viser utstrakt bruk av legemidler blant norske elitespillere i ishockey.
![Ishockey2](/imager/files/Bilder/8999111/ishockey2_b780f23d49aa2cdc4ebeab0a8953645c_e28a7904d2a2ca2438db5c6f87d753b5.webp)
Studien ble gjennomført som en masteroppgave og er utgangspunktet for en vitenskapelig artikkel som nå er publisert.
Holdningen blant hockeyspillerne som ble intervjuet i studien viser at man spiller med smerte, gjerne gjennom å ta smertestillende før man gir seg. Dette handler i stor grad om at man ikke vil svikte laget, men også å vise hvor tøff man er.
Macho
«Macho» er et uttrykk som går igjen for å beskrive garderobekulturen.
– Jeg husker fra da jeg var yngre at det var på en måte tøft å spille med skader. Da kunne du skryte til lagkameratene, sier en spiller.
Bruken av smertestillende øker gjerne i hektiske perioder. For eksempel rundt sluttspill. Terskelen for å gi seg blir enda høyere og bruken av smertestillende sprøyter/lokalbedøvelse blir mer vanlig.
Flere snakker om at man ikke har tid til rehabilitering hvis man vil beholde plassen på laget.
– At spillerne misbruker smertestillende i disse periodene skjer sannsynligvis oftere i hockey, fordi disse periodene er så intense, uttaler en spiller.
Sovepiller
Det er ikke bare smertestillende som blir trukket fram, men også sovepiller. Bruken omtales som utstrakt, men tabubelagt. Flere hadde eksempler hvor dette gikk over til et misbruk også utenfor når man trenger søvn.
Spillerne forteller om en blind tiltro til det medisinske støttepersonellet og leger når det kommer til medikamenter, og om de står på dopinglista eller ikke.
Antidoping Norges medisinske fagrådgiver, Astrid Gjelstad, understreker viktigheten av det medisinske støttepersonellet er bevisst på sin rolle når det gjelder legemiddelbruk i idretten.
– Det gjelder ikke bare for leger som forskriver legemidlene, men også fysioterapeutene. De er kanskje tettest på utøverne i det daglige, og utøveren stoler blindt på dem når det for eksempel gjelder å sjekke om et legemiddel inneholder stoffer som er forbudt i idretten, forklarer Gjelstad.
Denne ukritiske troen kan være med på å øke sjansen for doping, siden spillerne ikke er bevisste nok på hva de får i seg og ikke sjekker det opp mot dopinglista.
Delte raust
Sofie Christensen gjennomførte intervjuene som en del av sin masteroppgave, og jobber nå som vitenskapelig assistent i Antidoping Norge. Hun roser spillerne for åpenheten de viste.
– Jeg opplevde at utøverne tok temaene vi snakket om på alvor og delte raust fra sine erfaringer, meninger og praksis rundt kulturen for bruk av legemiddelbruk i ishockey. Disse lever i nuet og er villig til å ofre mye for hverandre og laget sitt fikk jeg inntrykk av, sier hun.
Forskningssjef i Antidoping Norge, Fredrik Lauritzen, mener at dette prosjektet har avdekket til dels problematisk bruk av legemidler blant toppidrettsutøvere i norsk ishockey.
– Selv om enkelte av legemidlene som brukes vil kunne løse spillernes problemer knyttet til søvn, smerter og skader på kort sikt, vil de på lengre sikt kunne skade helsen, redusere prestasjonen og øke risikoen for ubevisst doping. Vi har hatt god og tett dialog med ishockeyforbundet rundt dette arbeidet i hele prosessen og håper at resultatene kan bidra til en kunnskapsheving og holdningsendring i ishockeymiljøet. Ishockey er nok ikke et unikt tilfelle når det gjelder utstrakt legemiddelbruk, og vi vil fremover vurdere om vi skal sette søkelyset på andre idretter, gjerne i samarbeid med idretten selv, avslutter Lauritzen, som har skrevet den vitenskapelige artikkelen sammen med Ingunn Bjørnsdottir.